Jeg vet ikke hvor mange år man må gjøre noe for at det skal bli tradisjon, men for min del har brygging av juleølen Romjul allerede blitt tradisjon. En ølstil jeg synes er utrolig god, og som passer veldig godt som juleøl. Old ale er et mørkt og maltfokusert øl fra Storbritannia, og går også […]
Jeg vet ikke hvor mange år man må gjøre noe for at det skal bli tradisjon, men for min del har brygging av juleølen Romjul allerede blitt tradisjon. En ølstil jeg synes er utrolig god, og som passer veldig godt som juleøl. Old ale er et mørkt og maltfokusert øl fra Storbritannia, og går også under navnet «winter warmer», som mange norske bryggerier bruker som navn på denne stilen når det skal være en juleøl. Jeg brygga denne i fjor, og ble utrolig godt fornøyd med den. Det er en oppskrift fra 7 Fjell-bryggeren Gahr Smith-Gahrsen, og er delt på norbrygg.no. Jeg har justert litt, men prøver å bevare oppskriften forholdsvis mye fra år til år. <img fetchpriority="high" decoding="async" width="1024" height="363" src="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/2022-10-romjul-–-Kopi-1024x363.png" alt="" class="wp-image-138" srcset="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/2022-10-romjul-–-Kopi-1024x363.png 1024w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/2022-10-romjul-–-Kopi-300x106.png 300w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/2022-10-romjul-–-Kopi-768x272.png 768w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/2022-10-romjul-–-Kopi.png 1200w" sizes="(max-width: 1024px) 100vw, 1024px" /> Malt 4,50 kg Maris Otter Pale Malt (6 EBC) fra Thomas Fawcett 0,50 kg Amber Malt (125 EBC) fra Thomas Fawcett 0,20 kg Crystal Malt (160 EBC) fra Thomas Fawcett 0,20 kg Dark Crystal Malt (275 EBC) fra Thomas Fawcett 0,20 kg Pale Crystal Malt (75 EBC) fra Thomas Fawcett 0,10 kg Pale Chocolate Malt (620 EBC) fra Thomas Fawcett Humle 45 g East Kent Goldings (5,7% alpha) (30 min) 30 g East Kent Goldings (5,7% alpha) (15 min) 25 g East Kent Goldings (5,7% alpha) (2 min) Gjær 1 pakke S-04 SafAle English Ale Vann og justering Vann fra Jonsvatnet 3,80 g Natriumbikarbonat (Natron) 2,85 g + 1,95 g Kalsiumklorid 1,90 g Kalsiumkarbonat (Kalk) 1,90 g + 1,30 g Kalsiumsulfat (gips) Annet 1 tablett Whirlfloc 1 tablett Servomyces Gjærnæring Prosess Mesking i 90 min på 65 grader Mesking i 10 min på 75 grader Koking i 30 min Gjæring i 25 dager, i praksis noe lenger, på ca 18 grader I fjor og i sommer hadde jeg store problemer med å få overført øl fra fat til flasker, på grunn av skum. Denne gangen gikk det mye bedre. Jeg hadde kjøpt meg ny slange på 5 meter for å bruke sammen med min beergun, og det resulterte i en meget behagelig tapping over på flasker. Jeg liker å tappe halvparten fra hvert fat over på flasker når det er ferdig karbonert for å gi bort smaksprøver, så jeg er veldig grad for at jeg endelig har fått en god opplevelse rundt tapping. De to gangene før det har vært virkelig frustrerende, og det har vært tydelig oksidert øl etter hvert. Jeg håper dette vil holde seg bedre, men den virkelige testen blir neste gang jeg skal brygge NEIPA. <img decoding="async" width="1024" height="768" src="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221210_022404-1024x768.jpg" alt="" class="wp-image-139" srcset="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221210_022404-1024x768.jpg 1024w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221210_022404-300x225.jpg 300w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221210_022404-768x576.jpg 768w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221210_022404.jpg 1200w" sizes="(max-width: 1024px) 100vw, 1024px" /> Ferdig tappa på flasker, selvsagt med noen smaksprøver til, som også ble brukt for OG-måling. <img decoding="async" width="986" height="652" src="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221021_182111.jpg" alt="" class="wp-image-140" srcset="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221021_182111.jpg 986w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221021_182111-300x198.jpg 300w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221021_182111-768x508.jpg 768w" sizes="(max-width: 986px) 100vw, 986px" /> Mesking av juleølen Romjul.
Bokkøl er nok det de fleste forbinder med juleøl, spesielt når man ser bort fra butikkølet. Nå som jeg har skaffet meg gjæringsskap med temperaturkontroll, kan jeg endelig prøve meg på denne øltypen. Jeg brygget denne lovlig sent. Lagerøl skal egentlig lagres en god del måneder på lav temperatur (rundt 3-4 grader), men jeg måtte […]
Bokkøl er nok det de fleste forbinder med juleøl, spesielt når man ser bort fra butikkølet. Nå som jeg har skaffet meg gjæringsskap med temperaturkontroll, kan jeg endelig prøve meg på denne øltypen. Jeg brygget denne lovlig sent. Lagerøl skal egentlig lagres en god del måneder på lav temperatur (rundt 3-4 grader), men jeg måtte allikevel prøve meg når jeg hadde utstyret. Med brygging 10. oktober var det bare 2 måneder til ølet skulle være klart. Oppskriften jeg har brukt er inspirert av Ringnes sin julebokk, som er blant de mest populære og prisvinnende juleøla i Norge. En spesialmalt som oppskriften oppgav var den belgiske malttypen Special B. Her har Bonsak gårdsmalteri utviklet en egen Special N, og jeg syntes det hørtes ut som en perfekt måte å lage min egen vri på ølen. <img loading="lazy" decoding="async" width="1000" height="354" src="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/2022-10-julbokk-–-Kopi.png" alt="" class="wp-image-128" srcset="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/2022-10-julbokk-–-Kopi.png 1000w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/2022-10-julbokk-–-Kopi-300x106.png 300w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/2022-10-julbokk-–-Kopi-768x272.png 768w" sizes="auto, (max-width: 1000px) 100vw, 1000px" /> Malt 4,50 kg Munich Malt (25 EBC) fra Castle Malting 3,00 kg Pilsner Malt (3 EBC) fra Castle Malting 0,50 kg Special N (75 EBC) fra Bonsak 0,30 kg Caramunich Type 3 (150 EBC) fra Weyermann 0,10 kg Pale Chocolate Malt (600 EBC) fra Thomas Fawcett Humle 18 g Magnum (16,7% alpha) (60 min) Gjær 3 pakker Saflager W-34/70 Vann og justering Vann fra Jonsvatnet 1,10 g Magnesiumsulfat 2,12 g Natriumbikarbonat (Natron) 5,58 g Kalsiumkarbonat (Kalk) 10 ml melkesyre for PH-justering i mesk Annet 1 tablett Whirlfloc 1 tablett Servomyces Gjærnæring Prosess Mesking i 60 min på 66 grader Mesking i 10 min på 72 grader Mesking i 10 min på 78 grader Koking i 30 min Gjæring i 30 dager, temperatur på 17 grader på 1 bar trykk Lagering i 30 dager, temperatur på 4 grader på 1 bar trykk Dette ble første gang jeg brygga under trykk, siden jeg har gått til innkjøp av Apollo 30L Snub Nose trykktanker. Dette gir meg mulighet til å gjære uten å bekymre meg for oksygen og gjærlås, både under gjæring og overføring til fat. Det gir meg også mulighet til å smake på ølet underveis, for å sjekke hvordan det utvikler seg, måle OG og få tilført CO2 under brygging før det kommer på fat. Gjæring under trykk gjør også gjæringsprosessen kjappere ved at jeg kan gjære på høyere temperatur uten at gjæren avgir mye fenoler. Jeg hadde en utfordring med at maltmengden på denne ølen, og dessvere ble det litt for lav effektivitet på meskinga. Det gjorde at OG ble 1,070 i stedet for 1,082 som beregna. Litt svakere øl enn det som var meninga altså, men jeg tror fortsatt det kan bli godt. Til neste år skal jeg enten dobbeltmeske eller tilsette noe maltekstrakt i stedet for pilsner-malten. <img loading="lazy" decoding="async" width="1024" height="768" src="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221010_192906-1024x768.jpg" alt="" class="wp-image-129" srcset="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221010_192906-1024x768.jpg 1024w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221010_192906-300x225.jpg 300w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221010_192906-768x576.jpg 768w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221010_192906.jpg 1200w" sizes="auto, (max-width: 1024px) 100vw, 1024px" /> Klart for mesking, ved å tilsette malten på ca 65 grader <img loading="lazy" decoding="async" width="1024" height="768" src="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221010_193954-1024x768.jpg" alt="" class="wp-image-131" srcset="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221010_193954-1024x768.jpg 1024w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221010_193954-300x225.jpg 300w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221010_193954-768x576.jpg 768w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221010_193954.jpg 1200w" sizes="auto, (max-width: 1024px) 100vw, 1024px" /> Mesking, værteren filteres gjennom malten <img loading="lazy" decoding="async" width="1024" height="768" src="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221010_212922-1024x768.jpg" alt="" class="wp-image-132" srcset="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221010_212922-1024x768.jpg 1024w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221010_212922-300x225.jpg 300w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221010_212922-768x576.jpg 768w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221010_212922.jpg 1200w" sizes="auto, (max-width: 1024px) 100vw, 1024px" /> Utmesking, ved at jeg tilsetter vann på 75 grader på toppen av maltsenga, slik at vi får ut de siste sukrene. <img loading="lazy" decoding="async" width="1024" height="768" src="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221011_135549-1024x768.jpg" alt="" class="wp-image-133" srcset="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221011_135549-1024x768.jpg 1024w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221011_135549-300x225.jpg 300w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221011_135549-768x576.jpg 768w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221011_135549.jpg 1200w" sizes="auto, (max-width: 1024px) 100vw, 1024px" /> Med gjennomsiktig gjæringstank kan jeg følge med hva som skjer i tanken. Evaluering Her måtte jeg jo selvsagt smake og sammenligne med den originale Ringnes Julebokk, og det var jo ganske tydelig at det er en annen øl jeg hadde brygga. <img loading="lazy" decoding="async" width="1024" height="768" src="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221221_002855-1024x768.jpg" alt="" class="wp-image-134" srcset="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221221_002855-1024x768.jpg 1024w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221221_002855-300x225.jpg 300w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221221_002855-768x576.jpg 768w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/IMG_20221221_002855.jpg 1200w" sizes="auto, (max-width: 1024px) 100vw, 1024px" /> Fargen er tydelig forskjellig, hvor Ringnes sin er langt mørkere. Selv om min OG (sukkerinnhold og dermed alkoholprosent) ble noe lavere enn jeg hadde beregna, så tror jeg nok ikke en helt vellykka prosess ville resultert i et like mørkt øl heller. Når det gjelder både lukt og smak, så er Ringnes sin bokk langt søtere med et mørkere inntrykk. Min heller mer mot en oktoberfestøl eller annen litt heavy lager. Jeg synes den er god, men jeg har lyst til å prøve å få lagd en noe sterkere og smaksfull øl. I tillegg til tidligere brygging med lengre lagering, så tenker jeg et godt tillegg til malten i oppskriften kan være Triple Melanoidin fra Bonsak. 200 gram ekstra, og 50-100 pale chocolate malt kan gi en litt mørkere og fyldigere smak. Det jeg liker med Ringnes sin julebokk er den gode balansen mellom sødme, kompleksitet og god smak. Jeg skjønner godt hvorfor dette er blant de mest populære juleøla i Norge, og håper jeg kommer ett steg nærmere å gjenskape den til neste jul!
Jeg har lenge hatt lyst til å brygge en helnorsk øl, og dette er det nærmeste jeg har kommet så langt. Alt bortsett fra humlen er norsk, så neste år håper jeg også å få brygget med norsk humle, eventuelt bruke einerlåg i stedet. Dette er første gang jeg brygger med kveik-gjær, en gjærtype som […]
Jeg har lenge hatt lyst til å brygge en helnorsk øl, og dette er det nærmeste jeg har kommet så langt. Alt bortsett fra humlen er norsk, så neste år håper jeg også å få brygget med norsk humle, eventuelt bruke einerlåg i stedet. Dette er første gang jeg brygger med kveik-gjær, en gjærtype som virkelig har blitt populær de siste årene. Jeg har fortsatt til gode å finne en øl jeg synes blir bedre med kveik-gjær enn vanlig gjær, men synes det er morsomt å prøve seg på den. Noe av det mest spennende er at den kan gjæres opp mot 30-35 grader, og at den er klar for servering omtrent en uke etter brygging. <img loading="lazy" decoding="async" width="1024" height="363" src="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/2022-07-slattonn-1024x363.png" alt="" class="wp-image-122" srcset="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/2022-07-slattonn-1024x363.png 1024w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/2022-07-slattonn-300x106.png 300w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/2022-07-slattonn-768x272.png 768w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/2022-07-slattonn-1536x544.png 1536w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/2022-07-slattonn-2048x726.png 2048w" sizes="auto, (max-width: 1024px) 100vw, 1024px" /> I all hovedsak er malten fra Bonsak Gårdsmalteri i Skogn, og jeg synes det er veldig spennende å kunne bruke norsk malt til ølbrygging. Kommer nok til å prøve å bruke mer og mer fra de fremover. Malt 3,00 kg Fairytale Pilsmalt (3-4 EBC) fra Bonsak 0,90 kg Fairytale Munich Malt (18-21 EBC) fra Bonsak 0,90 kg Bonsak Eple & Ørder Røykmalt (11 EBC) 0,50 kg Rug Malt (3-8 EBC) fra Castle 0,30 kg Carahell (20-30 EBC) fra Weyermann 0,30 kg Pale Crystal Malt (60-90 EBC) fra Thomas Fawcett Humle 15 g Centennial (60 min) 15 g Centennial (15 min) 40 g Centennial (hopstand, 80 grader) Gjær LalBrew Voss Kveit Ale Yeast Vann og justering Vann fra Jonsvatnet 2,19 g + 1,74 g Magnesiumsulfat 1,41 g + 1,12 g Kalsiumklorid 0,90 g + 0,72 g Kalsiumsulfat (gips) 0,58 g + 0,46 g Natriumklorid (salt) 5 ml melkesyre for PH-justering i mesking Annet 1 tablett Whirlfloc 1 tablett Servomyces Gjærnæring Prosess Mesking i 30 min på 63 grader Mesking i 25 min på 70 grader Mesking i 10 min på 75 grader Koking i 60 min Gjæring i 7 dager, temperatur startet på 30 grader og økt til 35 grader <img loading="lazy" decoding="async" width="1024" height="768" src="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/slatteol1-1024x768.jpg" alt="" class="wp-image-124" srcset="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/slatteol1-1024x768.jpg 1024w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/slatteol1-300x225.jpg 300w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/slatteol1-768x576.jpg 768w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/slatteol1.jpg 1300w" sizes="auto, (max-width: 1024px) 100vw, 1024px" /> Mesking i Grainfather <img loading="lazy" decoding="async" width="1024" height="768" src="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/slatteol2-1024x768.jpg" alt="" class="wp-image-125" srcset="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/slatteol2-1024x768.jpg 1024w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/slatteol2-300x225.jpg 300w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/slatteol2-768x576.jpg 768w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2022/12/slatteol2.jpg 1300w" sizes="auto, (max-width: 1024px) 100vw, 1024px" /> Humle og tilsetninger målt opp Dette ble første brygg som ble brygget ved hjelp av min nyinnkjøpte Ferminator gjæringsskap. Det gir meg mulighet for å få stabil og spesifikk gjæringstemperatur, og vil forhåpentligvis gi et nytt kvalitetshopp i ølen. Det var også nødvendig for å få brygga med kveik, som gjerne tåler opp mot 30-35 grader gjæringstemperatur. En annen fordel er at jeg får avkjølt fat både for servering og før overføring til flasker. Smaking og vurdering Todo, kommer
I påska fikk jeg endelig starta bryggesesongen igjen, og først ut er en brown ale jeg brygga for seks år siden. Den er inspirert av en kanadisk øl som heter Moose Drool fra Big Sky Brewing. Dette er en forholdsvis mørk brown ale, og trolig den eneste oppskriften jeg nå har brygga tre ganger. Sammen […]
I påska fikk jeg endelig starta bryggesesongen igjen, og først ut er en brown ale jeg brygga for seks år siden. Den er inspirert av en kanadisk øl som heter Moose Drool fra Big Sky Brewing. Dette er en forholdsvis mørk brown ale, og trolig den eneste oppskriften jeg nå har brygga tre ganger. Sammen med britisk bitter er det nok en av mine absolutte favorittstiler. Jeg har justert oppskriften litt siden sist, men syntes faktisk det ble hakket for mørk nå så jeg skal justere ned litt på sjokolademalten neste gang. Malt 4,50 kg Maris Otter Pale Malt 0,60 kg Cara/Crystal Malt (160 EBC) 0,20 kg Chocolate Malt (500 EBC) 0,05 kg Black (Patent) Malt (1000 EBC) Humle 60 g Hallertau – 60 min 12 g East Kent Goldings – 0 min Vannjustering 1,9g + 1,3g Gips (kalsiumsulfat) CaSO4 2,85g + 1,95g Kalsiumklorid CaCl2 1,9g Kritt (kalsiumkarbonat) CaCO3 3,8g Natron CaHCO3 5ml melkesyre for PH-justering i mesk Annet SafAle S-04 Enlish Ale tørrgjær 1 tablett Whirlfloc 1 tablett Gjærnæring Fremgangsmåte Mesking i 60 min på 67 grader Utmesking i 10 min på 75 grader Kok i 60 min Gjæring på rundt 18 grader i 3 uker OG ble på 1,056 mot forventa 1,053 og gjæra ned på ca 1,016 mot forventa 1,014. Dette kan nok både ha med høy mesketemperatur og litt lav gjærmengde. Men jeg er fornøyd med utgjæring ned til 1,016. Kanskje vil jeg i fremtiden prøve meg på flytende gjær igjen, som gjør at jeg kan tilpasse mengden gjær litt bedre med en starter. Jeg synes ølen er god, men jeg ønsker å ha den litt mindre porter-aktig neste gang. Slik den er nå er den på vei til å bli en porter, så jeg skal justere ned sjokolademalten til 100-150 g. Ellers synes jeg dette er en knakende god session-ale, og vil nok ikke gjøre alt for mye. Den vil normalt komme på en alkoholprosent rundt 5,3%. Karbonert til rundt 2,3 VCO2 på fat, og skal etter hvert over på flasker.
Etter mange års pause har jeg endelig fått begynt å brygga igjen, og vil bruke bloggen for å notere meg oppskrifter, fremgangsmåte, problemer og erfaringer. Den første jeg logger vil være årets juleøl, romjul. Jeg kom sent i gang med juleølbrygginga, og da var det ikke aktuelt å bygge bokkøl, noe jeg skal prøve å […]
Etter mange års pause har jeg endelig fått begynt å brygga igjen, og vil bruke bloggen for å notere meg oppskrifter, fremgangsmåte, problemer og erfaringer. Den første jeg logger vil være årets juleøl, romjul. Jeg kom sent i gang med juleølbrygginga, og da var det ikke aktuelt å bygge bokkøl, noe jeg skal prøve å få brygga til neste jul. Årets juleøl ble dermed en ale, og jeg landet på en prisbelønt oppskrift fra 7Fjell-brygger Gahr Smith-Gahrsen. <img loading="lazy" decoding="async" width="1024" height="363" src="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2021/11/2021-romjul-1024x363.png" alt="" class="wp-image-116" srcset="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2021/11/2021-romjul-1024x363.png 1024w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2021/11/2021-romjul-300x106.png 300w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2021/11/2021-romjul-768x272.png 768w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2021/11/2021-romjul-1536x544.png 1536w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2021/11/2021-romjul-2048x726.png 2048w" sizes="auto, (max-width: 1024px) 100vw, 1024px" /> Det skal gi en maltrikt, men ikke spesielt kompleks øl som forhåpentligvis går rett inn som juletradisjon. Jeg er veldig fornøyd med resultatet, og synes det er et godt juleøl som jeg både kan kose meg med uten tilbehør, og som jeg tror passer godt til julemat og akevitt. Malt 4,50 kg Maris Otter Malt 0,50 kg Amber Malt (44 EBC) 0,40 kg Cara/Crystal Malt (120 EBC) 0,20 kg Cara/Crystal Malt (216 EBC) 0,10 kg Cholocate Malt (500 EBC) Humle 45 g East Kent Goldings – 60 min 30 g East Kent Goldings – 15 min 25 g East Kent Goldings – 2 min Vannjustering 1,9g + 1,3g Gips (kalsiumsulfat) CaSO4 2,85g + 1,95g Kalsiumklorid CaCl2 1,9g Kritt (kalsiumkarbonat) CaCO3 3,8g Natron CaHCO3 5ml melkesyre for PH-justering i mesk Annet SafAle S-04 English Ale gjær 1 tablett Whirlfloc 1 tablett Gjærnæring Fremgangsmåte Mesking i 90 min på 65 grader Utmesking i 10 min på 10 min Kok i 60 min Gjæring på rundt 18 grader i 3 uker Romjul var forventa å ha en OG på 1,057 men kom på rundt 1,063. FG var forventa på 1,012 men kom på 1,018. Det betyr at den trolig er noe søtere enn det den egentlig skal være, men jeg synes den ble bra. Jeg brygger med en Grainfather 30L, som jeg er veldig fornøyd med etter 3 brygg. Jeg rekker å gjøre et brygg på en hverdag etter å ha vært på jobb, så lenge jeg har hele kvelden ledig. Når det er sagt har jeg kun brygga på helg eller ferier så langt. En av forbedringene jeg har gjort i forhold til når jeg brygga tidligere, er på gjøre vannjustering. Både med mineraler for smak og gjæring, og syre for mesk. Jeg satser på å skrive mer om dette i fremtiden. <img loading="lazy" decoding="async" width="1024" height="768" src="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2021/11/vannjustering-1024x768.jpg" alt="" class="wp-image-117" srcset="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2021/11/vannjustering-1024x768.jpg 1024w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2021/11/vannjustering-300x225.jpg 300w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2021/11/vannjustering-768x576.jpg 768w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2021/11/vannjustering.jpg 1224w" sizes="auto, (max-width: 1024px) 100vw, 1024px" /> Vannjustering og milligram-vekt Jeg brygger på verandaen, og jeg er spent på om jeg klarer å få brygga noe i løpet av vinteren. Hvis ikke blir det en pause frem til påska nå, men jeg har lyst til å prøve å få brygga en brown ale jeg har kjøpt ingredienser til hvis temperaturen ikke er alt for lav. Det er mulig dette må gjøres på dagtid, fordi det blir litt mørkt på kveldstid. Derfor kan det hende jeg kjøper inn belysning til neste gang. Alternativet er å kjøpe en dampkondensator slik at jeg kan brygge inne, men da må jeg løse noen problemer med vanntilgang og bli enig med kona om at det er greit at det lukter litt malt og humle iblant. I dag gjæres ølen i kjellerboden vår, som har forholdsvis stabil temperatur. Aller best er det nok på høst og våren år det er rundt 17-18 grader, men på sommeren og vinteren er det nok ikke optimalt. Derfor vurderer jeg å investere i en Ferminator for å få bedre kontroll på gjæringa. Kanskje blir det en sånn i løpet av året. Jeg har allerede en Tilt, som heller ikke kona må få vite hva koster. Den viser temperatur og utgjæring i løpet av gjæringsprosessen, men jeg har kun manuelle sjekker med telefonen så langt. Siden det var i høstferien ble det ikke så veldig mange avlesninger, men jeg håper å få satt opp en Raspberry PI med Tilt-avlesing etter hvert. Jeg håper også å få kommet i gang med fersk gjær og startere igjen, som er det andre jeg håper å forbedre i gjæringsprosessen. Jeg har alt utstyret som trengs, og i tillegg har vi nå fått kjøleskap i kjelleren som kan brukes til oppbevaring av gjær som skal brukes senere. Så langt har jeg kun brukt tørrgjær, som også fungerer veldig bra. Etter gjæring tappes det på fat, og karboneres der. Romjul ble karbonert med 1,5 bar på 15 garder, som skal gi rundt 2,5 VCO2. For å kunne gi bort tapper jeg en del på flasker med Beergun, ellers blir det tatt rett fra fatet. Jeg synes det er veldig greit å ha det sånn, fordi det gir fleksibilitet til når jeg tapper det over fra fat til flaske, som tar en del tid. Det å få det over på fat tar ikke så langt tid. Det er skikkelig morsomt å komme i gang med brygginga igjen, og jeg har nå en imperial stout og en brown ale som er klare for å brygges. Fremover håper jeg å få brygga mye spennende.
I løpet av koronaperioden i fjor vår startet jeg med å bake brød av surdeig, og nå har jeg endelig fått både oppskrift og teknikk såpass på plass at alt hverdagsbrødet blir bakt med surdeig. Surdeigsbrød tar tid, men er verdt det. Det første man må gjøre er å lage sin egen surdeigskultur, som tar […]
I løpet av koronaperioden i fjor vår startet jeg med å bake brød av surdeig, og nå har jeg endelig fått både oppskrift og teknikk såpass på plass at alt hverdagsbrødet blir bakt med surdeig. Surdeigsbrød tar tid, men er verdt det. Det første man må gjøre er å lage sin egen surdeigskultur, som tar minst en uke. Jeg anbefaler å bruke 10 dager, og for all de bruk økologisk hvetemel. For å få melkesyrebakterier og gjærsopper i melet, bør du bruke økologisk. Når du først har fått prosessen i gang er ikke det så viktig, men bruk 1 kg for å få det i gang. Jeg prøvde med «vanlig» mel først, og da ble det aldri noe liv. Jeg kommer ikke til å gå inn på oppskriften for starteren nå, mulig jeg skriver litt mer om hvordan jeg gjorde det senere når jeg tar for meg det mer tradisjonelle surdeigsbrødet. Et søk på surdeig starter eller sourdough starter vil nok gi mange mulige oppskrifter. Nå oppbevarer jeg surdeigen i kjøleskap (samt en backup i fryseren), og mater den en gang i uka. Den tåler fint en måned uten mat i kjøleskap, men da kan det være lurt å gi den mat noen dager på rad for å få den i god form igjen. Her er oppskriften jeg bruker nå, som gir tre brød. Hele prosessen tar ca 1,5 døgn fra start til slutt. Ingredienser 350 gram surdeigsstarter 900 gram siktet hvetemel 300 gram sammalt hvete fin 100 gram sammalt hvete grov 25 gram salt 1,1 liter vann Tidsplan: Dag 1, 08.00 – Først mating av surdeigen Dag 1, 14.00 – Andre mating av surdeigen Dag 1, 19.00 – Autolyse (bland mel og vann) Dag 1, 20.00-24.00 – Stretch and fold Dag 2, 00.15 – I formene og i kjøleskapet Dag 2, 09.00 – På med ovnen Dag 2, 09.30 – Inn med brødene Dag 2, 10.15 – Ta ut brødene Dag 2, 11.30 – Lunsj med nybakt brød Det å forberede surdeigsstarteren tar en del tid, og jeg starter som oftest 18-24 timer før brødet skal bakes (og 2 dager før det blir ferdig). Jeg tar 50 gram starter fra kjøleskapet, og gir det 50 gram vann og 50 gram siktet hvetemel. Etter ca 9-12 timer gir jeg det 100 gram vann og 100 gram siktet hvetemel, som gir nok starter til at de tre brødene hever godt. Jeg har også prøvd uten nok starter (150 gram), og da ble brødene veldig flate. Når man skal lage surdeigsbrød, bør man ha 6 timer hvor man har tid til å holde på. Det er ikke slik at man må holde på hele tiden, men med teknikken jeg bruker må man behandle deigen hver 30 minutt. Først blander jeg de tre typene mel og vannet ved hjelp av en skje eller lignende, og lar det stå i 1 time. Dette kalles autolyse, og gjør at glutenkoblingene begynner å forme seg uten at man må elte mye. Jeg baserer forholdet mellom mel og vann på hydrerings-prosent, som jeg nå har på 85%. Dette er forholdsvis mye vann i forhold til det mange bruker i brød, men når man blir vant med det synes jeg det fungerer helt supert. For å finne vanninnholdet i brødet, ganger jeg altså melmengden med 85%. Det gir mengden vann jeg skal bruke. Etter en time, vender jeg i salt, og deretter surdeigsstarteren. Dette skal ikke eltes, men vendes i. Dette er vanskelig å forklare, så jeg anbefaler egentlig bare å se denne videoen om hele surdeigprosessen fra Delish for å se hvordan man både tilsetter surdeigen og «stretch and fold» som gjøres hver halvtime etterpå. Etter tilsetting av surdeigskulturen, strekker jeg deigen hver halvtime i ca 4 timer. Det er viktig med våte hender når man gjør dette, og etter en time eller to vil man ikke få deig på hendene i hele tall. Deigen blir bare en flott, spenstig ball, med flotte luftbobler. Etter ca 6-8 omganger med strekking, vil overflaten være spenstig og masse bobler vil vises på overflaten. Da klargjør jeg tre brødformer, godt penslet med margarin eller smør. Så deler jeg opp deigen i tre deler, ca 900 gram per stykk. Jeg former de enkelt som vist i videoen over, med mye mel rundt, og legger de i formene. Denne teknikken gir ikke den samme fine formen som et rundt grytebrød, men som hverdagsbrød fungerer det helt fint. De flyter utover i formen etter hvert som de står, men siden de faktisk ligger i en form er ikke det noe stort problem. <img loading="lazy" decoding="async" width="991" height="620" src="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2021/01/IMG_20210114_093151.jpg" alt="" class="wp-image-111" srcset="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2021/01/IMG_20210114_093151.jpg 991w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2021/01/IMG_20210114_093151-300x188.jpg 300w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2021/01/IMG_20210114_093151-768x480.jpg 768w" sizes="auto, (max-width: 991px) 100vw, 991px" /> Så dekker jeg formene med plast, og setter de i kjøleskapet i 8-12 timer. Jeg tror også enda lenger går fint, smaken utvikler seg med tiden. Når de har stått en godt stund, skrur jeg ovnen på maks (250-300 grader celsius) med en ekstra brødform med vann i bunnen av ovnen. Dampen fra vannet gjør at skorpa på brødene ikke blir hard, slik at de får lov til å blåse seg opp i ovnen. For å bestemme hvor brødene skal «briste», bruker jeg en barberhøvel for å lage kutt. Jeg har nå begynt med kutt langs hele siden, i stedet for de tre kuttene på toppen som er på bildet øverst. Dette fordi, som du kan se på brødene i toppen, at de ikke var nok med kuttene på toppen. Så setter jeg inn brødene og setter ned temperaturen til 225 grader. Etter 25 minutter tar jeg ut brødformen med vann, slik at skorpen får hardne til, og steker i 20 minutter til. De stekes altså i 45 minutter på 225 grader totalt. <img loading="lazy" decoding="async" width="986" height="508" src="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2021/01/IMG_20210114_113117.jpg" alt="" class="wp-image-113" srcset="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2021/01/IMG_20210114_113117.jpg 986w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2021/01/IMG_20210114_113117-300x155.jpg 300w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2021/01/IMG_20210114_113117-768x396.jpg 768w" sizes="auto, (max-width: 986px) 100vw, 986px" /> Ta de ut og prøv å vente i en time før du skjærer en skive og spiser med godt smør! Dette gir et halvgrovt brød (27%), så jeg kommer til å teste videre både med andre meltyper, mer grovt brød og frø. Men brødet fungerer utrolig godt som hverdagsbrød, og er enkelt å lage når man får det inn i fingrene. Prisen på brødet Som for brødene før, tenker jeg det er interessant å se litt på hva et slike brød koster. Her har jeg brukt samme prisene som jeg fant i beregninga av prisen på enkelt grovbrød. 350 gram surdeigsstarter (200 gram mel) – 15 kr pr 2 kg (1.50 kr) 900 gram siktet hvetemel – 15 kr pr 2 kg (6.75 kr) 300 gram sammalt hvete fin – 12 kr pr 1 kg (3.60 kr) 100 gram sammalt hvete grov – 12 kr pr 1 kg (1.20 kr) 25 gram salt – 32 kr for 550 g (1.60 kr) 1,1 liter vann – gratis Totalt blir det altså under 15 kroner for tre brød, ca 5 kroner pr brød. Man kan selvsagt prøve å legge til litt ekstra frø og spesialmel-typer hvis man vil ha en dyrere variant, men her er det definitivt arbeidsinnsatsen som er det eneste som er av betydelig kostnad. Næringsinnhold og sunnhet Brødet er som sagt halvgrovt (27%), og det anbefales å bake grovere brød enn dette. Derfor kommer jeg til å prøve noen brød med høyere grovhet og flere mel-typer. Saltinnholdet i brødet er ca 0,9 gram pr 100 gram brød, som er omtrent det som kjøpt brød anbefales å ligge på. For best mulig funksjon og smak, anbefales gjerne 1,8-2,2% salt av melvekten, og dette brødet ligger i nedre halvdel av denne anbefalingen. Surdeig i stedet for vanlig deig mener mange har en svært bra helseeffekt. Smaken synes jeg blir veldig bra, men det sies også at det gir brødet lengre holdbarhet, er lettere å fordøye og gir høyere næringsinnhold. Jeg er ingen ernæringsekspert, men så lenge vitenskapen taler for at surdeig er bra er jeg godt fornøyd med å fortsette å bake med det. Prosjekter fremover blir både pizzabunn, rundstykker, grovere brød og flotte grytebrød av surdeig. Jeg er definitivt frelst.
Dette blir en oppfølger av min forrige post om brød, eller hæmbakakak. Jeg har utviklet oppskriften litt, og vil i tillegg gå litt gjennom hva brødet koster og hvor grovt og næringsrikt det er. Dette er en oppfølger av dette innlegget. For å kjapt oppsummere, så prøver jeg å finne en god oppskrift for et […]
Dette blir en oppfølger av min forrige post om brød, eller hæmbakakak. Jeg har utviklet oppskriften litt, og vil i tillegg gå litt gjennom hva brødet koster og hvor grovt og næringsrikt det er. Dette er en oppfølger av dette innlegget. For å kjapt oppsummere, så prøver jeg å finne en god oppskrift for et hverdagsbrød for en småbarnsfamilie. Jeg har utviklet oppskriften litt, både for å få litt større og grovere brød. Dette kan holde til tre brød, som jeg bruker standard brødformer til. Ingredienser 1 kg siktet hvetemel 250 gram sammalt grov hvete 250 gram sammalt grov rug 150 gram lettkokt havregryn 1 pakke tørrgjær 75 gram sesamfrø 75 gram linfrø 15 gram salt 1.1 liter lunka vann Fremgangsmåten finnes i den gamle posten, og det som er forskjellen her er altså noe mer grov mel og havregryn. Prisen på brødet For å finne ut hva disse brødene koster, bruker jeg kolonial.no. I praksis blir det noe rimeligere, siden du gjerne kan finne mange av disse varene på tilbud. 1 kg siktet hvetemel – 15 kr pr 2 kg (7.50 kr) 250 gram sammalt grov hvete – 12 kr pr 1 kg (3 kr) 250 gram sammalt grov rug – 13 kr pr 1 kg (3.25 kr) 150 gram lettkokt havregryn – 16 kr for 1.1 kg (2.20 kr) 1 pakke tørrgjær – 24 kr for 5 poser (4.80 kr) 75 gram sesamfrø – 25 kr for 300 g (6.25 kr) 75 gram linfrø – 19 kr for 350 g (4.10 kr) 15 gram salt – 32 kr for 550 g (0.90 kr) 1.1 liter lunka vann (gratis) Totalt blir prisen 32 kroner for tre brød, altså ca 11 kroner pr brød. Arbeidstid, strøm og så videre kommer selvsagt i tillegg. Vil man spare mer kan man bruke en halv pose tørrgjør (som holder i massevis) og kutte ut frøene. Da kan man få prisen på tre brød ned i 19 kroner, litt over 6 kroner pr brød. Det skal sies at jeg tror nok at frøene er verdt det, det gir brødene litt ekstra. Næringsinnhold og sunnhet I følge grovhetsskalaen vil dette gi et halvgrovt brød (39%). Brødene blir rundt 900 gram, og gir ca 25 brødskiver på 36 gram hver. Saltinnholdet blir på rundt 0.5 gram pr 100 gram, som er langt bedre enn det gjennomsnittlige kjøpebrødet som har over 1 gram pr 100 gram salt. 1 kg siktet hvetemel – 352 kcal pr 100 g (3520 kcal) 250 gram sammalt grov hvete – 319 kcal pr 100 g (798 kcal) 250 gram sammalt grov rug – 323 kcal pr 100 g (808 kcal) 150 gram lettkokt havregryn – 389 kcal pr 100 g (584 kcal) 1 pakke tørrgjær – 341 kcal pr 100 g (50 kcal) 75 gram sesamfrø – 632 kcal pr 100 g (474 kcal) 75 gram linfrø – 513 kcal pr 100 g (385 kcal) Dette gir totalt 6619 kcal for tre brød, 2200 kcal per brød og 88 kcal per brødskive. Surdeigsbrød Prosjektet jeg har akkurat nå er å utvikle en surdeigskultur, og teste om denne kan fungere for et hverdagsbrød. Jeg er usikker på om det er verdt det for å lage disse brødene, siden surdeig vil kreve en del mer tidsbruk, men om det blir enda bedre brød kan det være verdt den ekstra tiden. Rapport kommer. Stay home, stay safe, bak brød!
Jeg har som tradisjon å lage konfekt til jul, men dette året gikk det dessverre dårlig. Allikevel velger jeg å få dokumentert dette for å huske hva som gikk dårlig, slik at jeg unngår å gjøre samme feil neste år. Det viktigste er at jeg må huske Keep It Simple Stupid. Jeg startet med en […]
Jeg har som tradisjon å lage konfekt til jul, men dette året gikk det dessverre dårlig. Allikevel velger jeg å få dokumentert dette for å huske hva som gikk dårlig, slik at jeg unngår å gjøre samme feil neste år. Det viktigste er at jeg må huske Keep It Simple Stupid. Jeg startet med en ambisjon om å lage åtte sorter, fordelt på to kvelder. Etter første kveld ble jeg så demotivert at jula nesten ble avlyst – det ble med andre ord ikke en andre kveld med konfekt. De fire typene jeg lagde var to typer trøfler, og to typer konfekt-sjokolade. Jeg delte en trøffeloppskrift i to, og lagde halvparten med lakrisessens og andre halvpart med en kryddergløgg jeg fikk fra en kamerat. Selve trøffelen lagde jeg med no-temp sjokolade, og det fungerte ganske bra. Det som ikke gikk så bra var at jeg brukte Dronningsjokolade for resten av sjokoladen. Jeg er ikke sikker på at jeg klarte å temperere denne helt riktig, og jeg er også usikker på om den er mørk nok til å bli skikkelig temperert. Konfektene ble lagd med hakkede dadler, og en honningkaramell. Karamellen ble lagd av honning, lys sirup og fløte. Den ble veldig god, men noe flytende. Det ble utfordrende med at karamellen rant ut av konfektene, så optimalt burde den være litt hardere. Begge disse ble forholdsvis gode, når man ser bort fra at konfektene ser ut som de har stått noen år og smelter fort om man tar på de. Utfordringen med trøflene var smaken. Lakrisessensen og lakrispulveret jeg kjøpte passet ikke godt sammen, og ble ikke godt. Kryddergløggen smakte veldig godt, men det måtte mye til for at den gav smak til trøflene. Det gjorde at den ble veldig bløt, og krydderet passet ikke så godt til sjokoladen. Konklusjonen er at det må gjøres enkelt med enkle smaker. Lag gjerne konfekt av karamell, dadler, marsipan eller andre gode smaker – men unngå komplekse typer og blanding av smaker. Trøfler er greie nok med kun trøfler. Og bruk non-temp sjokolade eller veldig mørk sjokolade som tempereres riktig. Neste år håper jeg å få lagd konfekt igjen, kanskje troika-biter eller marsipanfigurer i tillegg.
This Grand Life er livssimulator hvor du tar kontroll over en 20-åring, og prøver å forvalte tiden hans eller hennes på best mulig måte. Det spillet som har et konsept som ligner mest er kanskje The Sims, men det er på mange måter et helt annerledes spill. Du starter med å lage din person, og […]
This Grand Life er livssimulator hvor du tar kontroll over en 20-åring, og prøver å forvalte tiden hans eller hennes på best mulig måte. Det spillet som har et konsept som ligner mest er kanskje The Sims, men det er på mange måter et helt annerledes spill. Du starter med å lage din person, og hvilken by du skal spille i. I tillegg velger du deg en livssituasjon som i praksis bestemmer vanskelighetsgraden. Den går fra å være født med gullskje i munnen til å være født på gata. Du velger deretter hvilke mål du har med livet, enten innen rikdom, eiendeler, kunnskap eller lykke. I tillegg bestemmer vanskelighetsgraden om du kan velge noen gode eller dårlige egenskaper. På det vanskeligste nivået er du nødt til å ta mange negative egenskaper som å røyke, ikke kunne språket eller ha en bakgrunn som kriminell. <img loading="lazy" decoding="async" width="1024" height="516" src="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/11/tgl-start-1024x516.jpg" alt="" class="wp-image-103" srcset="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/11/tgl-start-1024x516.jpg 1024w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/11/tgl-start-300x151.jpg 300w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/11/tgl-start-768x387.jpg 768w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/11/tgl-start-1536x773.jpg 1536w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/11/tgl-start.jpg 1569w" sizes="auto, (max-width: 1024px) 100vw, 1024px" /> Akkurat startet et nytt spill i This Grand Life Konseptet er forholdsvis enkelt, du har 112 timer hver uke, som du kan forvalte slik du vil. Du har minst fem forskjellige behovsindikatorer, som du må prøve å holde så høye som mulig. I tillegg har du penger, erfaring og utdanning som forhåpentligvis går høyere over tid. Den første fasen av spillet består i å jobbe så mye som mulig, for å tjene penger til å kjøpe seg noen eiendeler og betale leien. Kjøper du deg en TV blir det enklere å tilfredsstille «Fun»-behovet. Og kjøper du en ovn kan du lage bedre mat enn om du kun tar maten ut av kjøleskapet. Når du har kommet i en stabil situasjon, er du nødt til å bestemme det for neste mål. Normalt vil dette være å få en jobb som gir mer betalt, og det kan kreve utdanning. Enten korte kurs på noen hundre timer, eller en full utdanning på 3000 timer som du må bruke flere år på. Skal du studere kan det være lurt å opparbeide seg en god del penger, for det er vanskelig å kombinere med jobb. I stedet for å leie, kan du også kjøpe en bolig. Dette krever en del egenkapital, samt at banken er villig til å gi deg et lån på resten. Etter hvert kan du også kjøpe større og flere hus og leiligheter, og leie ut til andre for å få en ekstra inntekt. Det er også et dynamisk aksjemarked som gir det mulighet til å både investere og spekulere i aksjer. <img loading="lazy" decoding="async" width="1024" height="575" src="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/11/tgl-finished-1024x575.jpg" alt="" class="wp-image-104" srcset="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/11/tgl-finished-1024x575.jpg 1024w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/11/tgl-finished-300x168.jpg 300w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/11/tgl-finished-768x431.jpg 768w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/11/tgl-finished.jpg 1531w" sizes="auto, (max-width: 1024px) 100vw, 1024px" /> Et spill hvor jeg har nådd målsetningene til karakteren, og har i praksis ubegrensa med ressurser. Du kan også velge å starte ditt eget selskap, i stedet for å ha en vanlig jobb. Dette har noe større risiko siden du må ha en del kapital for å håndtere utgiftene med en forretning, men kan også gi enorme muligheter for økt fortjeneste. Etter hvert som du bygger opp selskapet med flere ansatte, kan du plutselig slutte og jobbe og kun administrere selskapene dine. I starten av spillet er det pengene som er din viktigste ressurs, men etter hvert som du tjener mer er det tiden som blir det viktigste. Du kan betale for å effektivisere bruken av tiden, enten gjennom tjenester som privat trener og handle-assistent, til å kjøpe bedre eiendeler som egen bil eller en monster-TV. En monster-TV gir som kjent langt mer underholdning enn en mindre. Det er noen aspekter som jeg ikke har brukt så mye, blant annet så kan kjøpe og samle sjeldne tegneserier, kunst og andre samleobjekter. Det er også et system med dating, det å bli gift og få barn, men jeg synes ikke det er så veldig engasjerende og spennende. Konklusjon This Grand Life er et spill jeg returnerer til en gang eller to i året. Det har kommet noen nye features til spillet mellom hver gang, som har gjort at jeg synes det er morsomt å vende tilbake. Har du interesse av logistikkspill, kan jeg anbefale å gi det et forsøk. Jeg synes hele konseptet er godt, og tiden går fort når man har satt seg ned med det. Ønsket om å spille bare en dag til er nesten hele tiden til stede. Jeg synes det har noen problemer med at noen av målene er litt langt fremme, f.eks. når det er 3800 timer igjen til universitetsgraden er ferdig. På en del av disse egenskapene kunne de godt hatt litt flere delmål. Selv om jeg liker det grafiske uttrykket, kunne de også ha gjort noe mer her. Dialogboksene, som er grensesnittet du sitter i, kunne vært designet bedre noen ganger, kanskje spesielt med ikoner. Jeg tror også de med fordel kunne ha hatt mer lokasjonsgrafikk, f.eks. av huset der man bor. Det er litt usynlig akkurat nå om man oppgraderer el-sykkelen til en bil, mens hvis man hadde hatt en dynamisk visning av hjemmet sitt kunne både samleobjekter og eiendeler kommet bedre fram. Det samme gjelder det å få en samboer og barn. Det blir nå bare en utgiftspost/inntektspost på den ukentlige økonomioppdateringen. Det jeg må skryte av, er balansen i starten av spillet. Stadig vekk føler jeg at jeg gjør solide skritt frem, først med en forfremmelse i jobben og så innkjøp av en ovn som gir meg bedre egenskaper for mat. Starter man som en røyker kan man bruke tid for å bli kvitt uvanen, noe som gir besparelse både på tid og penger. Problemet mitt kommer når jeg begynner å få kontroll på økonomien, og det blir mer langsiktige mål som gjenstår – betale ned huset eller fullføre en utdannelse. Da må man gjøre den daglige rutinen kanskje i flere timer, før man føler man når noe nytt mål. Her kunne utvikleren gjerne jobbet litt mer med delmål. Inspirasjon til eget spill Litt av poenget med disse gjennomgangene mine er at jeg skal prøve å finne inspirasjon til å lage egne spill. Dette er et spill jeg synes gjør mye bra, og som jeg kan hente mye inspirasjon fra. Det jeg tenker er å lage et spill tilpasset mobilen, som jeg tror dette konseptet kunne passet veldig godt for. I stedet for bakgrunnskartet kunne det vært en liste over destinasjoner man ønsker å besøke. Dialogene kunne vært supplert med dynamisk grafikk basert på valgene man gjør, f.eks. eiendeler i hjemmet eller portrettet av seg selv på arbeidsplassen. Jeg tenker også at det kunne vært hentet litt inspirasjon fra andre spill, f.eks. Crusader Kings 2, men litt dynamiske valg gjennom året som gjør at man enten kan endre personlighet eller få litt variert historie. The Sims har nok også en god del egenskaper som kunne passet godt inn. Kanskje finner jeg tid til å leke meg med å lage en prototype av et spill som er inspirert av This Grand Life? Ideer til prototype: Opprette person og velge en del egenskaper, starter som 18 år Får utdelt 112 timer hver uke (potensielt justert basert på søvn-egenskap) – Kanskje ha Søvn som et eget behov, og styre per dag? Behov: Mat, Hygiene, Sosialt, Moro, Helse Konsepter: Jobb, Utdanning, Aktiviteter som tilfredsstiller behov, både hjemme og andre steder, Eiendeler
Lite er så norsk som grovbrød – «hæmbaka-kak» som jeg har vokst opp med. Mange av oss spiser brødskive til minst ett måltid om dagen, selv gjør jeg nok det mer to til tre ganger om dagen. Derfor er det også noe av den viktigste maten jeg får i meg, og ikke minst for junior. […]
Lite er så norsk som grovbrød – «hæmbaka-kak» som jeg har vokst opp med. Mange av oss spiser brødskive til minst ett måltid om dagen, selv gjør jeg nok det mer to til tre ganger om dagen. Derfor er det også noe av den viktigste maten jeg får i meg, og ikke minst for junior. Derfor prøver jeg å få bakt hjemmebakt brød, både fordi det gjør at vi sparer en del penger og fordi vi har mulighet for å bestemme hva som skal være i brødet. Småbarn bør ikke ha for grovt brød, og derfor har jeg landet på et brød fra bollefrua som jeg er veldig fornøyd med. Det gir omtrent alltid et godt resultat – bortsett fra når jeg enten glemmer en viktig ingrediens eller bruker steindød gjær. Det er ikke veldig grov, som gjør at det fungerer godt som familiebrød for småbarnsfamilien. Til slutt så er det en enkel oppskrift og en enkel prosess som gir en god deig. Her vil jeg dele oppskriften slik jeg bruker den i dag, så vil jeg fremover både eksperimentere med å justere oppskriften, finne ut hvor sunt og grovt brødet egentlig er, og hvor mye vi kan spare på å bake brød selv. Dette gjør jeg mest for min egen del, for jeg er utrolig dårlig til å huske hvilke oppskrifter jeg bruker og hvor jeg fant de. Når jeg samler de her og i tillegg legger til egne kommentarer og vurderinger gjør det at jeg får min egen digitale kokebok. Og kanskje finner noen andre litt nytte i dette også. Enkelt småbarnsfamilie-brød Dette gir tre brød om du bruker standard brødformer. Ingredienser for 3 brød 1 kg sikta hvetemel 150 gram sammalt grov hvete 150 gram sammalt grov rug 1 pakke tørrgjær 100 gram lettkokt havregryn 75 gram sesamfrø 75 gram linfrø 10 gram salt 1 liter lunka vann <img loading="lazy" decoding="async" width="1024" height="768" src="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/09/IMG_20190927_185752-1024x768.jpg" alt="" class="wp-image-94" style="aspect-ratio:1;width:620px;height:auto" srcset="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/09/IMG_20190927_185752-1024x768.jpg 1024w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/09/IMG_20190927_185752-300x225.jpg 300w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/09/IMG_20190927_185752-768x576.jpg 768w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/09/IMG_20190927_185752.jpg 1400w" sizes="auto, (max-width: 1024px) 100vw, 1024px" /> Det du trenger for et godt brød Fremgangsmåte Bland det tørre i en bakebolle, det betyr alt uten vannet. Tilsett vannet og elt i 15 minutter. Jeg elter for hånd, men har du maskin kan du sikkert bruke dette. Om den virker alt for klissete og vanskelig å jobbe med i starten, bruker den å skjerpe seg etter ca 10 minutter. Og om den fortsatt er noe klissete etter 15 minutter blir det fortsatt bra brød. <img loading="lazy" decoding="async" width="1024" height="768" src="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/09/IMG_20190927_205724-1024x768.jpg" alt="" class="wp-image-95" style="width:319px;height:239px" srcset="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/09/IMG_20190927_205724-1024x768.jpg 1024w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/09/IMG_20190927_205724-300x225.jpg 300w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/09/IMG_20190927_205724-768x576.jpg 768w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/09/IMG_20190927_205724.jpg 1400w" sizes="auto, (max-width: 1024px) 100vw, 1024px" /> Prøv å fordel deigen ut i forma, men de trenger ikke å se ut som velskapte brød før heving. Hev under plast i 40 minutter. Mens deigen hever smører du tre brødformer med litt smør. Selv bruker jeg litt flytende melange til dette. Elt deigen litt til på benken og del deigen i tre. Jeg synes her det er nyttig å bruke vekt, slik at de blir like store – mine bruker å bli omtrent 850 gram. Form brød og ha de i formene – de trenger ikke se ut som perfekte brød om du ikke får til det. Sett de til heving i 30 minutter igjen. Skru på ovnen til 250 grader. Sett brødene i ovnen og stek de i 40 minutter på 210 grader. Du skrur altså ned temperaturen når du setter de inn. Avkjøl de på en rist. Det er nesten påbudt å nyte litt nystekt brød med smør etter en time eller to. Det fungerer selvsagt godt å fryse de. Det var oppskriften jeg bruker, så fra nå av husker jeg forhåpentligvis hvor jeg skal finne den! <img loading="lazy" decoding="async" width="1024" height="768" src="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/09/IMG_20190927_220820-1024x768.jpg" alt="" class="wp-image-99" srcset="https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/09/IMG_20190927_220820-1024x768.jpg 1024w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/09/IMG_20190927_220820-300x225.jpg 300w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/09/IMG_20190927_220820-768x576.jpg 768w, https://olepetter.com/wp-content/uploads/2019/09/IMG_20190927_220820.jpg 1400w" sizes="auto, (max-width: 1024px) 100vw, 1024px" /> Nystekt brød!